Nacionalni spomenici Bosne i Hercegovine su kulturna dobra nastala ljudskim ili djelovanjem prirode koje se zbog svojih vrijednosti smatraju značajnim za Bosnu i Hercegovinu. Odluku o predloženim dobrima donosi Komisija za zaštitu nacionalnih spomenika.[1]
Odluke o proglašenju nekog dobra za nacionalni spomenik donosi državna komisija za očuvanje nacionalnih spomenika u čijem sastavu se predstavnici tri konstitutivna naroda Bosne i Hercegovine i dva člana iz inostranstva. Donose se na osnovu utvrđenih kriterijuma, a sprovode se u skladu sa zakonom koji reguliše mjere zaštite i rehabilitacije dobara.[2]
U svom radu Komisija obezbjeđuje poštivanje usvojenih međunarodnih standarda, zastupa interes Bosne i Hercegovine kod međunarodnih organizacija (UNESCO), sarađuje sa Interpolom u slučaju oštećenja ili nestanka dobra, i obavlja mnoge druge proceduralne aktivnosti oko nacionalnih spomenika.
Do septembra 2016. Komisija je 820 dobara proglasila za nacionalni spomenik. Najzastupljenija dobra na listi su:
Tri spomenika su na UNESCO-ovoj listi mjesta svjetske baštine u Evropi:
Na listi se nalaze 22 nekropole na teritoriji Bosne i Hercegovine, po tri na području Srbije i Crne Gore i dvije na teritoriji Hrvatske.